2014.04.14. 09:00
tomikgb
A Közösségi Televízió a következő riportjában ismét az utca emberét kérdezgette, a téma pedig a pénz, a takarékoskodás volt, aminek kapcsán szóba kerül a takarékbélyeg is, ami a 80-as években élte a virágkorát.
![takarek_belyeg_1.preview.jpg](https://m.blog.hu/pe/pecsi-studio/image/takarek_belyeg_1.preview.jpg) Forrás: retronom.hu
Az iskolai takarékbélyegeknek fontos szerepe volt a gyerekek szemléletformálásában, spórolásra, öngondoskodásra tanította a fiatalokat. Az első bélyegek 1952-ben jelentek meg, 1, 2, 5 és 10, később 20 forintos címletben, de az infláció nyolcvanas évek végén tapasztalható felfutása után már megjelentek a horribilis, 50 forintos iskolai takarékbélyegek is. A bélyegeket az e célra kialakított iskolai takarékbélyeg gyűjtőlapra kellett beragasztani. A nevesített gyűjtőlapot a tanév végén a takarékossági megbízott tanár aláírásával és az iskolai pecséttel hitelesítette. A betétkönyvecskét ezt követően lehetett az OTP Bank fiókjaiban beváltani. Az összegyűjtött bélyegek kamatoztak is; a kamatmértékek az évtizedek során természetesen változtak. Tanulságos és sokat mond a korról, a fizetőeszköz biztonságáról, hogy az 1952-ben született konstrukció 1987 október elsejéig évi egyszeri 1 százalék kamatot biztosított a megtakarításokra.
![img046.jpg](https://m.blog.hu/pe/pecsi-studio/image/img046.jpg) Egy példásan teleragasztott takarékbélyeg-gyűjtőlap 1989-ből. (Forrás: retronom.hu)
'87 októberétől már évi egyszeri 5 százalékos kamat jutalmazta a zsebpénzüket takarékbélyegbe fektető nebulókat. Hamarosan ez is kevésnek bizonyult, az 1990-1991-es tanévtől egyszeri 15 százalékot kamatozott a bélyegek értéke, míg 1992 szeptemberétől egyszeri 12 százalékos kamat fizetendő a betétkönyvben gyűjtött összeg után. Takarékbélyegeket az 1991-1992-es tanév végéig lehetett vásárolni az iskolákban, megszűnésében pedig a változó gazdasági körülmények játszották a döntő szerepet. A kilencvenes évek elejének pénzromlása és pénzhiánya ugyanis oda vezetett, hogy egészen egyszerűen már nem érte meg életben tartani egy ilyen, tipikusan kis összegekre koncentráló, sok adminisztrációs teherrel járó konstrukciót.
A KTV riportját Szűcs Imre készítette.
Jó estét Kertváros! (Kertvárosi Közösségi Televízió - 1987.12.14.)
2014.04.12. 09:00
tomikgb
A Közösségi Televízió a karácsonyi ünnepek közeledtével hagyományosan feltérképezte, mi várható a kereskedelem terén, mi kapható és mi nem. 1987-ben sem volt ez másként. Az alábbi összeállításban megszólalnak a pécsi áruházak képviselői, akiktől megtudjuk, hogy a Centrum áruházban újra voltak Adidas termékek, valamint hogy "a szaloncukor-kínálat idén nagyobb, mint valaha, és csokoládé függelékekből is óriási kínálat van." Gesztenyemassza és tejszín is nagy mennyiségben állt rendelkezésre, így aki gesztenyepürében gondolkodott, annak a hírek szerint legalább emiatt nem kellett bosszankodnia.
Aranyvasárnap - A vártnál nagyobb volt az érdeklődés az üzletekben
Pécs belvárosában tegnap kora délelőttől délutánig óriási tömeg hullámzott. Áruháztól áruházig vezetett a vásárlók útja.
Farmerek, bőrdzsekik
A két kimondottan férfi szaküzlet - az Ádám és a Csongor - a vártnál nagyobb forgalmat bonyolított. Vitték a férfi fehérneműt, az ingeket, pizsamákat, köntösöket, a sálakat és a kesztyűket, no meg a nyakkendőket. Barka Pálné, az Ádám Ruhaház vezetője aranyvasárnapra Casucci-farmereket és bőrdzsekiket szerzett be: sokat megvettek belőlük.
Déligyümölcs-vásár
A Konzum Áruház szinte a nyitás pillanatától zsúfolt volt. Az utolsó darabig elkelt a kedvezményes áron kínált olasz hálóing és pizsama. Sokan vitték a drága szabadidőruhákat: megérte, mert 1000 forint feletti vásárlásra 200 forintos utalványt adtak. Keresettnek bizonyultak a női ruhák, és az alkalmi cipők, csizmák is. A műszaki osztályon pillanatok alatt gazdára találtak a színes tévék. Az ABC áruházban minden pénztár dolgozott: 100 mázsa narancs és mandarin, 40 ezer koszorú füge és 10 ezer doboz aszalt banán fogyott. Szalai Elemérné, az ABC igazgatóhelyettese elmondta, hogy még nem érkeztek meg az ananászt és az újabb mandarin szállítmányt hozó kamionok. Jövő hét elejétől még 150 mázsa narancsot várnak. Úgy tűnik, banánt nem kapnak.
Fekete a divatszín
Az "S" modell üzlet vezetője, Vajda Lászlóné és munkatársai megállás nélkül dolgoztak nyitástól zárásig. Csodaszép alkalmi selyemruhákat szereztek be. Flitteres, aranyszállal átszőtt, és hímzett ruhák, két- és háromrészes együttesek kínálták magukat. Általában a fekete a divatszín, lezser, sok raffolás, válltömés teszi egyedivé a ruhákat. A forgalmuk mintegy másfél millió forint volt.
Újra volt Lego
A Centrum Áruház is meglepetéssel szolgált vevőinek az aranyvasárnap. Gyönyörű import csecsemő- és bébiáruból válogathattak a vevők és nagy keletje volt ismét a Lego-nak. Ebből már az ezüstvasárnap elfogyott a készlet, ám az áruház újabb szállítmányról gondoskodott, hogy e hétvégére is legyen. A műszaki osztályon a japán gyártmányú rádiónak és rádiósmagnóknak volt a legnagyobb sikere. Itt olyan áruval okoztak meglepetést, amilyent még eddig soha nem lehetett kapni: import rádiósmagnó mini tévével egybeépítve. Igaz, nem olcsó ajándék - 23 900 forint -, de sokan nem sajnálták rá a pénzt.
Kedvezményes vásár
A Mecsek Áruháznál már a nyitás előtt sorbaálltak a "népek", s az ajtók kinyitása után szinte azonnal tele lett az áruház. Olyannyira, hogy például 10 óra körül a férfi-női fehérnemű- és divatosztály felé vezető közlekedő részen az egymással szembe hömpölygő tömeg megrekedt, vásárlási "forgalmi dugó" keletkezett. Itt is jól járták, akik ezt a napot szánták a bevásárlásra, hiszen a férfi félcipőket 30 százalékkal kevesebbért vehették, a divatáru osztályon egyes kötöttáru- és pólóféleségeket 30-40, sőt némelyiket 50 százalékkal adták olcsóbban.
Olcsó pezsgő
A komlói Zengő Áruházban is nagy volt a forgalom, különösen a műszaki és a ruházati osztályokon, azonban tegnap az ABC-részleg kenterbe verte az összes többit. 30-40 százalékkal kínálták ugyanis olcsóbban a pezsgőket és a vermutokat, és a nagy mennyiségben érkezett déli gyümölcsökért is nagy volt a tülekedés. Az áruház vezetője azonban megnyugtatásul közölte, narancsból még lesz a következő napokban is.
(Dunántúli Napló - 1987. december 21. - részlet)
És hogy mennyi pénzt szánt az "utca embere" a 87-es karácsonyra, az is kiderül a Közösségi Televízió következő összeállításából. (Összehasonlításképp: 1987-ben az átlagkereset nagyjából 7000 forint volt.)
Jó estét Pécs! (Kertvárosi Közösségi Televízió - 1987.11.30.)
2014.04.10. 09:00
tomikgb
Napjainkban, amikor a közterületeken bármerre is fordítjuk a fejünket, reklámokba botlunk, teljesen természetes, hogy a tömegközeledési eszközök is kívül-belül reklámfelületként is funkcionáltak. Nem volt azonban ez mindig így. Pécsett 1987-ben jelentek meg az első reklámok a helyi járatú autóbuszokon. A jelenségről így számolt be a Dunántúli Napló:
Reklámok a pécsi autóbuszokon
Néhány napja a Pannon Volán pécsi járatain is megjelentek a reklámok az autóbuszok oldalain. Mi indokolta, hogy a vállalat járműveit reklámhordozóként is hasznosítsák? Albert Ferenc, a Pannon Volán igazgatóhelyettese szerint a jelenlegi gazdasági helyzet kényszerítette ki, hogy olyan tevékenységgel is foglalkozzanak, amivel korábban nem.
Egyre szerteágazóbb feladataik lebonyolítására január elsejétől új szervezeti egységként idegenforgalmi üzletágat hoznak létre, melynek feladata lesz többek között a lehetséges reklámhordozó felületek - az autóbuszok oldalait, a megállóhelyek oszlopainak tábláit és a buszok vezetőfülke mögötti részét "adják el" - hasznosítása. Már az elmúlt hetekben megkerestek több vállalatot, intézményt, felkínálva ezt a lehetőséget. Elsőként a Budapest Bank Rt. lépett, így a pénzintézet reklámja már megjelent az autóbuszokon. (Érdemes megemlíteni, hogy a járművek külső felületei közül csak a buszok oldalára kerülhet szöveges reklám, illetve grafika, hátulra nem, mert ez zavarná, elvonná az autóbuszokat követő járművek vezetőinek figyelmét.) Azóta több cég is jelezte reklámozási igényét, velük a szerződéstervezetet most készítik. A reklámok tarifája egy évben 65 000 és 100 000 forint között lesz. S hogy ne kerüljenek "csúnya", nem esztétikus feliratok, ábrák a buszokra, erről szakértő zsűri gondoskodik.
Persze felmerül a kérdés, hogy a Pannon Volán mire költi a reklámokból megszerzett pénzt? Ezt a jövedelmet új autóbuszok vásárlására fordítják.
(Dunántúli Napló - 1987. december 12. - részlet)
Az új hirdetési formával a Közösségi Televízió is foglalkozott. Albert Ferencet, a Pannon Volán igazgatóhelyettesét Zárai Tibor kérdezte a televízió stúdiójának szomszédságában, a Nevelési Központ buszvégállomáson.
Jó estét Pécs! (Kertvárosi Közösségi Televízió - 1987.11.30.)
2014.04.08. 09:00
tomikgb
Gyakran zárva tartó pavilonok - Hol és miért hiányzik az újság?
Pécsett 45 hírlappavilon áll az olvasók, vásárlók rendelkezésére. Ezek közül 18 reggel 5-től este 7-ig, a többi pedig délelőtt 5 és 10, délután 14-17 óra között tart nyitva. Jövőre várhatóan hárommal bővül a pécsi újságosbódék száma. Az ez évben megkezdődött rekonstrukciós program keretében idén három pavilont korszerűsítettek, a következő évben elsőként a Széchenyi téri pavilonokat cserélik fel a városképbe jobban beillő, egyedi tervezésűekkel.
A fenti adatok szerint kielégítő kellene hogy legyen a város ellátása, a vélemények azonban mást tükröznek.
- Az uránvárosi buszvégállomáson a minap már fél négykor nem kaptam Dunántúli Naplót, a Kórház téren meg ki volt téve a "Rögtön jövök" tábla és több, mint 20 perc múlva sem jött vissza az eladónő - panaszolta Kiss Istvánné.
- A Malomvölgyi úton az újságárus múltkor két hétig volt egyfolytában zárva - bosszankodik egy középkorú férfi.
- Az Építők úti bódét szombaton még sosem találtam nyitva. Sokszor akartam buszjegyet venni, de mindig át kellett gyalogolnom egy másikhoz - mondja egy fiatal lány.
![bezart_ujsagos_pecs_1986_12.jpg](https://m.blog.hu/pe/pecsi-studio/image/bezart_ujsagos_pecs_1986_12.jpg) Bezárt újságospavilon Pécsett, a Fürst Sándor utcában
Legtöbben tehát valamilyen napilap, folyóirat hiányát, vagy a gyakran bezárt pavilonokat említik.
"... nem tehetünk róla, ha késik a vonat ... általában a pesti lapokból keveset is kapunk, mégis minket okolnak ... durvák az emberek" - így a hírlapárusok.
- Ha megvan az igény, miért nem rendelnek nagyobb példányszámot a keresett lapokból? - tettük fel a kérdést Szigeti Lászlónak, a városi hírlaposztály vezetőjének.
- Nehéz előre kiszámítani az olvasók szinte rapszodikus igényeit úgy, hogy zárás után ne maradjon felesleges újság. Sok múlik egy rendkívüli, közérdekű, politikai, sport- vagy kulturális eseményen, egy érdekes cikken, sőt - akármilyen furcsa - sokszor a tv-műsoron, vagy az időjáráson is. A pár percesek mellett havonta egy-két alkalommal fordul elő órásnál nagyobb vonatkésés, ami az újságok kihordásában maximum 1-2 óra elcsúszást jelent.
A belvárosban az említett apróbb gondok mellett is fennakadás nélkül dolgoznak az árusok - ők az újságok késését sem érzik meg annyira -, a város külsőbb területein azonban gyakori a zárt pavilon.
- Ennek oka általában betegség - válaszolja Szigeti László. - A táppénzek esetén 20 nyugdíjas dolgozó vállal elvileg helyettesítést. A Szigeti úton például hosszú ideig kihasználatlanul, üresen állt a bódé. Ennek és még számos, hétvégén zárva tartó egységünknek az az oka, hogy nem nyereségesek. Arról nem beszélve, hogy gazdáinak megjár a szabadnap, nincs akkora forgalmuk sem, hogy fedezné az eladó bérét. Emiatt nem tudunk kitelepülni például Meszesre, a Hősök terére, vagy a Szeptember 6. térre. Ezeken a gyérebb forgalmú helyeken viszont a vendéglátósoknál való árusítással próbáljuk kielégíteni az igényeket.
(Dunántúli Napló - 1986. december 13.)
1987-ben új típusú újságárusító pavilonokat mutatott be a Magyar Posta a Budapesti Nemzetközi Vásáron.
![uj_ujsagos_pavilon_a_bnvn_1987.jpg](https://m.blog.hu/pe/pecsi-studio/image/uj_ujsagos_pavilon_a_bnvn_1987.jpg) A Posta új, mutatós újságárusító pavilonja. (Dunántúli Napló - 1987. május 24.)
A pavilonokat a Pécsi Postaigazgatóság műszaki kollektívája tervezte, és a Pécsi Építőipari Szövetkezet gyártotta le az új pavilonok öt darabos mintakollekcióját, amelynek fogadtatásáról Katona Ágnes kérdezte az uránvárosi lakosokat.
Jó estét Kertváros! (Kertvárosi Közösségi Televízió - 1987.11.16.)
2014.04.06. 09:00
tomikgb
A Pécsi Hőerőművet az 50-es évek végén kezdték el építeni, az első generátort pedig 1959. december 22-én kapcsolták az országos villamosenergia-hálózatra. Az első kiépítés során összesen 3 db, 92 megawattot kitevő gőzturbina, illetve 8 db 60 tonna/óra gőztermelésű kazán létesült, amely 1964-ben egy 22,5 megawattos gőzturbinával egészült ki.
1959-ben az alaperőmű első gépegységének szerelési munkálatai még folyamatban voltak, amikor 1959. augusztus 7-én megállapodás született Magyarország és a Szovjetunió között a Pécsi Hőerőmű 2 x 50 megawattos gépegységgel és hozzá tartozó kazánokkal való bővítésére. A beruházási programot 1960. január 15-én hagyták jóvá. Ekkor a turbinákat még szovjet szállításban tervezték, azonban az oroszlányi erőműben szerzett kedvező tapasztalatok miatt később mégis magyar gyártmányú Láng turbinákra esett a választás.
A turbinákhoz tartozó két új kazánról néhány számadat: állandó teljesítményük 210 tonna/óra, a túlhevítő utáni gőz nyomása 100 bar, hőmérséklete 540 Celsius-fok. A tűztér térfogata 1220 köbméter. (Összehasonlításképp: a MÁV méltán híres 424-es gőzmozdonyának maximális kazánnyomása 14 bar volt.)
![miert_fustolog_1991_DN.jpg](https://m.blog.hu/pe/pecsi-studio/image/miert_fustolog_1991_DN.jpg)
Miért füstölög?
Szombaton délután fekete füst szállt a Pécsi Hőerőmű két kéményéből. Olvasóinkkal együtt megkérdeztük a Hőerőmű ügyeletes mérnökét, Kiss Andrást, mi az oka a szennyezésnek? Kiss András azt válaszolta, két hatvan tonnás kazánt indítottak be a fűtéshez, s amíg a távozó füstgáz hőmérséklete nem éri el a 150 Celsius-fokot, nem lehet bekapcsolni a füstszűrő filtereket. Ez körülbelül két órát vett igénybe.
(Dunántúli Napló - 1991. december 23.)
Az erőmű első ütemének kiépítése 1966-ben zárult le, ekkor az erőmű teljesítménye 208 megawatt volt. Ezzel a fő berendezés-struktúrával üzemelt a létesítmény 1983-ig, amikor az erőmű berendezéseinek műszaki állapota, és Pécs távhőellátásának hosszútávú biztosítása miatt elkerülhetetlenné vált az erőmű rekonstrukciója, amelyet két ütemben hajtottak végre. Az I. ütemben a két szovjet gyártmányú gőzkazánt szlovák gyártmányúra, a két 50 megawattos Láng-turbinát 60 megawattosra cserélték. A II. ütem keretében négy 160 tonnás kazánt építettek be a nyolc alaperőművi kazán helyébe. A rekonstrukció során megújultak az erőmű irányítástechnikai rendszerei is, a folyamat 1992-ben zárult.
A Pécsi Hőerőmű 1987-ben 29 ezer pécsi lakást (ez az akkori pécsi lakásállomány közel fele), valamit 540 intézményt és 45 ipari jellegű fogyasztót látott el távhővel.
A Munkásőrség a levert 1956-os forradalom után, a szocialista hatalmi rendszer támogatására Magyarországon létrehozott, közvetlen pártirányítás alatt álló félkatonai szervezet volt. 1957-től működött, és a kezdeti 20 ezresből lassanként 60 ezer fős testületté vált. Bár éles harci helyzetben a Munkásőrséget szerencsére soha nem vetették be, tagjai árvízvédelemben, állategészségügyi kordonok fenntartásában és hasonló feladatokban aktívan részt vettek. Érdekesség, hogy nők is a tagjai lehettek a testületnek. A véget sok hasonló pártszervezettel egyetemben a Munkásőrség számára is a rendszerváltás hozta el. Az 1989-es "négyigenes" népszavazáson a választók 94,9%-a a Munkásőrség megszüntetésére szavazott, ám a dolog már korábban eldőlt, az 1989. évi XXX. törvény ugyanis a szervezetet 1989. október 20-i hatállyal jogutód nélkül feloszlatta.
A következő, a Pécsi Hőerőművet bemutató dokumentumfilmet a Munkásőrség Videóstúdiója készítette, és a Közösségi Televízió tűzte műsorra 1987-ben.
Jó estét Kertváros! (Kertvárosi Közösségi Televízió - 1987.11.16.)
![](/img/blank.gif)
|